Dmitrij+Ivanovitsj+Mendelejev

=Dmitrij Ivanovitsj Mendelejev= Dmitrij Ivanovitsj Mendelejev ble født i Tobolsk i Tumenskaya- området. Og er den mest kjente rusiske forskeren innen sin tid og har mottatt ulike medaljer og priser, men han fikk aldri nobelprisen. Grunnstoff nr. 101 Mendelevium ble oppkalt etter Mendelejev, til hans ære. Allerede fra barndommen av hadde Dmitrij Ivanovitsj Mendelejev talent. Etter utdannelse i 1885 begynte han å jobbe som lærer i matematikk og fysikk, og det var her han ble interessert i kjemi. Etter doktorgraden i 1856 dro han tilbake til St. Petersburg, og publiserte etter hvert ulike artikler og var også leder for et forskningsprosjekt. Årene 1868 - 71 var den viktigste perioden i Mendelejevs liv. Det var da han oppdaget periodesystemet for grunnstoffene. Han skrev også verket "Kjemiens prinsipper".

Det første periodesystemet
Mendelejev er kjent for å være en av to som kom frem til den første forløperen til periodesystemet. Mendelejev presenterte arbeidet sitt tidlig i 1869, mens Julius Lothar Meyers arbeid ikke ble presentert før i desember samme år. Dermed var det Mendelejev som fikk anerkjennelsen for periodesystemet, som var satt opp i rekkefølge etter stigende atommasse. Ved å sette opp grunnstoffene etter stigende atommasse fant Mendelejev ut at de grunnstoffene med like egenskaper ble gjentatt. Han så for eksempel at grunnstoffene litium(Li), natrium (Na), kalium(K)og rubidium (Rb) hadde den felles egenskapen at alle reagerer med klor (Cl) og danner vannløselige forbindelser med generell formel MCl (Hvor M er et av de nevnte stoffene). Videre så han at dette fenomenet gjentok seg, og delte dermed stoffene inn i rader (se figur 1). Hvis vi ser i gruppe II i periodesystemet vil vi finne beryllium (Be), magnesium (Mg), kalsium (Ca) og strontium (Sr) som alle har felles egenskap å reagere med Cl2, eks CaCl2. På figur 1 ser vi at dette ble satt i system i et periodesystem hvor stoffene med like egenskaper ble plassert i vertikale kolonner – //grupper//.

Da Mendelejev satte grunnstoffene i system, var ikke alle grunnstoffene oppdaget enda. Dermed satte han noen felt i periodesystemet åpne. Siden de stoffene som manglet måtte ha felles egenskaper med de andre i gruppen, var det da mulig å forutsi egenskapene til de stoffene som enda ikke var oppdaget. Et eksempel på dette er Ge(germanium), som ikke var oppdaget da Mendelejev kom fram til periodesystemet. Ge er plassert i periode 4, i gruppe 4, og er grunnstoff nr 32. I Mendelejevs periodesystem er det en åpning i gruppe IV, nedenfor Si (silisium) og Sn (tinn), hvor det skulle være et stoff som han kalte for ”eka-silisium”, en mellomting mellom silisium og tinn. Så egenskapene til stoffet germanium stemmer veldig godt overens med det Mendelejev hadde forutsett. I periodesystemet (se figur 1) kan du se at i gruppe VI og VII i periode 7 følger ikke Mendelejev regelen sin om at systemet skulle være bygd opp etter stigende atommasse. Mendelejev byttet om stoffene Te(tellur) og I(jod) som var målt til å være 128 u og 127 u, fordi han mente at egenskapene til Te passet best til gruppe VI og egenskapene til I passet best til gruppe VII. Mendelejev mente at massen til Te måtte være målt feil, siden det ikke passet inn i systemet hans med stigende atommasser. I ettertid fant man ut at det ikke var atommassen som bestemte hvordan grunnstoffene skulle systematiseres.

Dagens periodesystem
I dagens periodesystem har man organisert grunnstoffene etter atomnummer (antall protoner) og ikke atomvekten slik Mendelejev gjorde. Tabellens utseende har forandret seg flere gang i løpet av tiden men består i dag av 118 grunnstoffer delt inn i 7 perioder og den vanligste i dag er med lantoider og akinoider plassert for seg selv under resten av tabellen.

Periodesystemet deles inn i grupper og perioder. Gruppene deles inn i grupper etter antall elektroner i ytterste elektronskall, mens periodene deles i etter antall elektronskall rundt kjernen. Grunnstoffene organiseres også i kjemiske serier som bestemmes av deres kjemiske egenskaper, eksempel er metaller, halogener og edelgasser. Tabellen deles videre igjen i blokker som bygger på elektronkonfigurasjonen. I dag har alle oppdagede grunnstoffer et navn og en kjemisk forkortelse på en eller to bokstaver. De seks siste (som ikke er oppdaget) har fått midlertidige navn av IUPAC og forkortelse på 3 bokstaver. Det finnes mange ulike versjoner av fremstillingen av periodesystemet. I de enkleste versjonene vises grunnstoffene med kun med kjemisk symbol og atomnummer. I mer detaljerte versjoner er det også lagt til grunnstoffets fulle navn, atommasse, indikasjon av stofftilstanden ved romtemperatur (om det er i fast form, væske eller gass), og enda mer utfyllende informasjon etter hvor detaljerte de er.

Hilde, Aleksander, Elisabeth

Kilder:
 * Generell Kjemi
 * []
 * Periodesystemet.no