Carl+Wilhelm+Scheele

= Carl Wilhelm Scheele =

Carl Wilhelm Scheele var en tysk-svensk farmasøyt og kjemiker. Med sin store interesse for kjemi var han en av grunnleggerne til den organiske kjemien. Han oppdaget en rekke grunnstoffer, blant annet oksygen, og regnes som en av de største farmasøyt-kjemikerne.

Bakgrunn og oppdagelser
Scheele ble født i Stralsund i Tyskland i 1742. Da han var 14 år, ble han sendt til et apotek i Gøteborg, Sverige og fikk en stilling der som følge av at hans eldre bror plutselig døde. Her tok det ikke lang tid før han avanserte til en plass på laboratoriet, og her ble han i åtte år. Etter denne lærertiden var han innom flere apotek i Sverige, hvor han etter noen år slo seg til ro for en femårsperiode i Uppsala. Etter denne forskerperioden endte han opp i Köpling, hvor han åpnet eget apotek og bodde frem til hans død. Kjemikere jobbet under utrygge og vanskelige forhold og smakte ofte på sine nye oppdagelser, og man kan anta at dette er noe av grunnen til hans tidlige død, bare 43 år gammel, da han viste tegn på kvikksølvforgiftning. Det var under femårsperioden i Uppsala Carl Wilhelm Scheele fikk sitt store gjennombrudd. Ved å varme opp kvikksølvoksid kunne han fremstille oksygen; en gass som fikk tilnavnet ildluft av Scheele selv. Ut i fra dette utledet han også en teori på at luft bestod av 1 del ildluft til 4 deler ”brukt luft”, det vi kjenner som nitrogen. Grunnen til at vi ikke kjenner til Scheele for disse resultatene, er fordi den britiske kjemikeren Joseph Priestley omtrent samtidig fremstilte oksygen under samme prinsipp – og ettersom han fremstilte sine resultater før Scheele, er det han som har fått æren for det også.

Scheele skrev kun én; Chemische Abhandlung von der Luft und dem Feuer (Kjemiske avhandlinger om luft og ild), utgitt i 1777.


 * //Under nevner vi grunnstoffene, kjemiske forbindelser, organiske forbindelser og kjemiske fenomener. Dette er noen av Carl Wilhelm Scheeles oppdagelser. //**

**GRUNNSTOFFER** **Oksygen** Luft er en samling, partikler og dråper, men i hovedsak oksygen – O2(ca 21%) og nitrogen – N2 (ca 78%). Måten Sch eele oppdaget oksygenet, var ved å varme opp kvikksølvoksid, HgO – også kjent som kvikksølv(II)oksid. Dette er et fast stoff, som under oppvarming til 400 grader vil skille ut oksygen.

**Mangan** Carl Wilhelm Scheele oppdaget som tidligere nevnt også flere grunnstoffer. Han var den første som forsto at mangan var et grunnstoff, og det var hanskollega Johann Gottlieb Gahn som isolerte ren mangan i 1774 ved kjemisk reduksjon av mangandioksid med karbon.

**Klor** ==== Sceele var den første som isolerte klor i 1774, ved bruk av nettopp en mangan-forbindelse. Dette gjorde han ved å la mangandioksid (MnO2) reagere med saltsyre (Hcl). På den tiden var han overbevist om at han her hadde funnet en oksygen-forbindelse, men kjemikeren Humphry D avy avkreftet dette i 1810 da han slo fast at dette dreide seg om et grunnstoff. ====

**Barium** Barium ble identifisert av Scheele i 1774, og isolert av den britiske kjemikeren Humphry Davy i 1808 ved hjelp av elektrolyse.

**Wolfram** Også kalt tungsten. Scheele fant grunnstoffet ved å isolerte et oksid, wolfram(VI)oksid, WO<span style="background-color: #ffffff; font-family: 'Arial Unicode MS','Lucida Sans Unicode',Arial,sans-serif;">3, fra wolframmineralet som nå kalles scheelitt.

<span style="color: #000000; font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt;">**Molybden** <span style="color: #000000; font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt;">Scheele påviste i 1778 at molybdenglans var et sulfidmineral som inneholdt molybden. Det var imidlertid en annen kjemiker som klarte å isolere stoffet helt.

<span style="color: #000000; font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt;">**KJEMISKE FORBINDELSER**
 * <span style="font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt; text-decoration: none;">Sceelite (CaWO <span style="font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 9pt; text-decoration: none;">4 <span style="font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt; text-decoration: none;">)
 * <span style="font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt; text-decoration: none;">Sceeles grønt (CuHAsO <span style="font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 9pt; text-decoration: none;">3 <span style="font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt; text-decoration: none;">)
 * <span style="color: #000000; font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt;">Flussyre (HF)
 * <span style="font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt; text-decoration: none;">Silisiumfluorid (SiF <span style="font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 9pt; text-decoration: none;">4 <span style="font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt; text-decoration: none;">)
 * <span style="font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt; text-decoration: none;">Arsensyrling (HasO <span style="font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 9pt; text-decoration: none;">2 <span style="font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt; text-decoration: none;">)

<span style="color: #000000; font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt;">**ORGANISKE FORBINDELSER** <span style="color: #000000; font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt;">//Før Sceeles tid var det kun fire kjente organiske syrer; maur-, eddik-, rav-, og benzosyre. Scheele oppdaget dobbelt så mange nye syrer, og dette er bakgrunnen for Scheeles innvirkning på den organiske kjemien. Syrene han oppdaget var;//
 * <span style="color: #000000; font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt;">Vinsyre – Fremstilt av vinsten (krystallisert bunnfall som dannes under vinfremstilling)
 * <span style="color: #000000; font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt; text-decoration: none;">Oksalsyre – Fremstilt ved oksidasjon av sukker med salpetersyre som oksidasjonsmiddel
 * <span style="font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt; text-decoration: none;">Melkesyre – Biologisk nedbrytningsprodukt som dannes ved mikrobielle gjæringsprosesser og ved metabolske prosesser i dyreorganismen. Kan og <span style="font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt;">kan fremstilles teknisk ved melkesyregjæring av myse.
 * <span style="color: #000000; font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt; text-decoration: none;">Urinsyre – Biprodukt av nedbrytningen til et bestemt avfallsstoff, puriner.
 * <span style="color: #000000; font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt; text-decoration: none;">Blåsyre – Fremstilt syntetisk ved reaksjon mellom kull, pottaske (kaliumkarbonat) og ammoniakk.
 * <span style="color: #000000; font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt;">Sitronsyre – Scheele krystalliserte syren fra sitronsaft
 * <span style="font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt; text-decoration: none;">Slimsyre - O <span style="font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt;">ppstår ved oksidasjon av galaktose, laktose, dulcitol, gummiarter og planteslim med salpetersyre
 * <span style="color: #000000; font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt;">Gallussyre – Fremstilles ved spalting av tannin i en fermenteringsprosess eller ved behandling med varm, fortynnet syre. Tidligere brukt til fremstilling av blekk
 * <span style="color: #000000; font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt;">Eplesyre – Skilt ut av eplesaft
 * <span style="font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt; text-decoration: none;">Glyserol – <span style="font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt;">Et biprodukt ved fremstilling av såpe fra fett. Det finnes også rent kjemiske måter å fremstille det på.
 * <span style="font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt; text-decoration: none;">Pyrogallol – F <span style="font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt;">remstilles av gallussyre ved sterk opphetning med vann

<span style="color: #000000; font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt;">Scheele brukte naturlige materialer i sin forskning av organiske syrer

<span style="color: #000000; font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt;">**KJEMISKE FENOMENER**
 * <span style="color: #000000; font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt;">Gassers absorbsjon i trekull
 * <span style="color: #000000; font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt;">Mineralsyrers evne til å katalysere ester-dannelsen
 * <span style="color: #000000; font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt;">Lysets innvirkning på på spaltningen av AgCl og av HNO3
 * <span style="color: #000000; font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt;">Forbrenningens kjemi
 * <span style="color: #000000; font-family: 'Arial mt',sans-serif; font-size: 11pt;">Den første syntese av et organisk stoff